YTRINGSFRIHET Kommentarer og meninger på sosiale medier er nå blitt fengselsfeller også i norsk rettsvesen, etter en fellende dom i Høyesterett.
![](https://www.frihetskamp.no/wp-content/uploads/2022/10/Gavel_1-wikimedia-ccsa3-foto-Jonund.jpg)
Sosiale medier kan bli til fengselsfeller om folk kommenterer meninger rundt hårsåre tema og ytrer seg rett fra levra, også i den ultratolerante tidligere ytringsfrihetshøyborgen Norge.
I norsk høyesterett ble en mann på 53 år nettopp dømt til bot på 15 000 kroner og 15 dager betinget fengsel, da dommerne konkluderte med at fire av ytringene hans til en transperson på Facebook kunne bedømmes å være «hatefulle ytringer mot utsatte minoriteter» ifølge straffeloven § 185.
Forsvareren til den ytringsdømte facebookbrukeren la ifølge statsadvokat Rudolf Christoffersen frem at det måtte være en høyere terskel rundt det å ytre seg rundt folks seksualitet og kjønn, enn omkring etnisitet og hudfarge. Statsadvokaten mente derimot tvert imot, at «alle grupper må omfattes og beskyttes likt mot hatefulle ytringer», og temaet ble visstnok til store diskusjonsrunder i retten.
Tidligere hadde mannen blitt dømt for denne saken i tingretten og lagmannsretten og tok det således til høyesterett.
At han til slutt også tapte der, påpeker statsadvokaten at det gir «et tydelig signal om hva som er innenfor ytringsfriheten og ikke», skriver NRK.
Ulovlige ytringer i Norge
Kritiske ytringer mot for eksempel politikere, folks seksualitet og kjønn i Norge er således blitt et juridisk mineteppe og fengselsfelle på samme måte som i Sverige og USA, og NRK omtaler høyesterettsdommen som «historisk».
Ifølge internettpolitiet nettpatruljen, kan «hatefulle ytringer» og derav brudd på § 185 være «å true eller håne noen, fremkalle frykt, hat og forfølgelse på grunn av hudfarge, etnisk opprinnelse, seksuell orientering, livssyn, kjønnsuttrykk eller funksjonsevne» (utheving Frihetskamp).
Det gjenstår å se i norsk rettsvesen om det å komme med hatefulle ytringer og epitet mot personer med livssynet nasjonalsosialisme blir bedømt like hardt i retten som det å ytre for eksempel noe kritisk mot transpersoner som man leser i sakens tilfelle over.